Post intermitent (fasting): beneficii și alte informații
Postul intermitent, cunoscut și sub numele de fasting, este una dintre cele mai populare diete ale vremurilor moderne, avându-și însă rădăcinile în timpuri îndepărtate. Se poate spune că primele forme de fasting au apărut încă de pe vremea în care oamenii se hrăneau exclusiv cu ceea ce le oferea natura, ca o formă de adaptare a organismului pentru perioadele în care recoltele și vânatul nu satisfăceau în totalitate nevoile.
03.05.2023
![Post intermitent (fasting): beneficii și alte informații](https://www.slabsaugras.ro/wp-content/uploads/2023/05/post-intermitent.jpg)
![Timp estimat de citire](https://www.slabsaugras.ro/wp-content/themes/sg_custom/images/reading-time-icon.png)
Timp estimat de citire:
7 minute, 18 secundeUlterior, fastingul a devenit și o importantă practică religioasă, sub forma postului pe care credincioșii îl țin de mai multe ori pe an. Pentru că această practică nu a întârziat să își arate beneficiile, a fost adoptată și sub formă de dietă, devenind astfel postul intermitent despre care ne-am propus să vorbim în acest articol.
În ce constă postul intermitent
În principiu, postul intermitent – sau fastingul – presupune alternarea perioadelor de alimentație normală cu perioade în care se consumă alimente cu un aport caloric scăzut sau chiar nu se consumă nimic.
Există mai multe variante ale postului intermitent, care se diferențiază în funcție de durata perioadelor în care alimentele cu aport caloric normal se alternează cu cele care conțin mai puține calorii sau cu perioadele de post negru, total lipsite de aport caloric.
Astfel, fastingul poate fi de 12, 14 și 16 ore, existând și variantele de post intermitent de 24 sau 48 de ore. Fiecare din aceste variante are propriile reguli care aduc o serie de beneficii, dacă sunt respectate cu strictețe.
Care sunt beneficiile postului intermitent
Beneficiile fastingului pot fi împărțite în două categorii distincte, respectiv cele de ordin estetic și cele cu conotații pozitive pentru sănătate. Vom începe cu cele de ordin estetic, pentru că acestea sunt vizibile la scurt timp după începerea postului intermitent și atrag după ele alte beneficii care țin de sănătatea organismului.
Scăderea în greutate
Dacă vrei să scapi de kilogramele în plus care au început să îți afecteze silueta și te obligă să îți completezi garderoba cu haine ceva mai largi, postul intermitent poate fi o cură de slăbire eficientă.
Scăderea în greutate se produce atât datorită reducerii numărului de calorii consumate, cât și unor mecanisme pe care postul intermitent le declanșează în organism.
Astfel, în perioadele de fasting se produc anumite modificări hormonale care accelerează arderea grăsimilor. Prin urmare, nivelul de grăsime scade mai rapid în aceste perioade, și odată cu ele numărul de kilograme.
Totodată, postul intermitent declanșează și un proces de reparare celulară, în cadrul căruia celulele elimină proteinele reziduale acumulate, ceea ce duce la o îmbunătățire a funcțiilor acestora dar și la scăderea în greutate.
Îmbunătățirea nivelului de energie
Principala sursă de energie a organismului este glucoza, care ajunge din alimente în sânge, iar de aici este transferată la nivelul celulelor cu ajutorul hormonului numit insulină.
Postul intermitent stimulează sensibilitatea la insulină și totodată crește secreția acestui hormon, ceea ce duce la o îmbunătățire considerabilă a absorbției glucozei, materializată într-o creștere a nivelului de energie.
Ar fi păcat să nu profiți de acest avantaj și să nu combini o astfel de dietă cu activitățile fizice, care te vor ajuta să scapi și mai repede de kilogramele în plus și iți vor îmbunătăți starea de sănătate.
Creșterea masei musculare
Postul intermitent poate fi folosit și ca o metodă de modelare a siluetei, nu doar prin prisma kilogramelor pierdute, ci și a faptului că poate ajuta la creșterea masei musculare. Explicația stă în faptul că un astfel de regim stimulează secreția hormonului de creștere uman, care are un rol esențial în sinteza proteinelor și dezvoltarea mușchilor.
Totodată, celulele din țesuturile musculare sunt stimulate datorită aportului de glucoză îmbunătățit, iar recuperarea musculară este mai rapidă, în condițiile în care fastingul reduce inflamația și stresul oxidativ.
Îmbunătățirea funcției cognitive
Postul intermitent este benefic și pentru sănătatea creierului, îmbunătățind procesele cognitive și prevenind totodată apariția unor afecțiuni neurodegenerative precum Perkinson sau maladia Alzheimer.
Acest lucru este posibil tot datorită unor procese pe care un astfel de regim le declanșează în organism, ale căror efecte pozitive se resimt și în plan neurologic. Astfel, prin reglarea secreției de insulină, implicit a glicemiei, se îmbunătățește furnizarea de energie și nutrienți la nivel neuronal.
Așa cum am mai precizat, fastingul reduce stresul oxidativ și inflamația, care pot avea efecte negative și la nivel cerebral.
Mai trebuie precizat că postul intermitent favorizează regenerarea celulară la nivelul creierului și sistemului nervos, ajutând la formarea de noi neuroni. Totodată, împiedică degenerarea acestora și astfel previne apariția afecțiunilor despre care tocmai am amintit.
Postul intermitent și sănătatea metabolică
Sănătatea metabolică depinde de o serie de factori iar alimentația este unul dintre ele. Aceasta influențează greutatea corporală, nivelul glicemiei, al trigliceridelor și colesterolului, tensiunea arterială și sensibilitatea la insulină, care pot sta la baza unor boli metabolice dacă nu sunt ținute sub control.
Și în acest caz postul intermitent este o metodă excelentă de protejare a sănătății metabolice, prevenind apariția unor afecțiuni precum obezitatea, diabetul de tip 2 și o serie de boli cardiovasculare generate de colesterolul și trigliceridele în exces sau de hipertensiunea arterială.
De asemenea, postul intermitent îi ajută pe pacienții care suferă de astfel de afecțiuni să țină boala sub control printr-o alimentație adecvată.
Cum influențează postul intermitent metabolismul?
Beneficiile de care am aminti mai sus sunt posibile datorită a patru mecanisme care se declanșează în perioada de post intermitent și influențează în mod direct metabolismul.
- Un prim mecanism este creșterea ratei metabolice, mai exact a vitezei cu care organismul arde calorii. Această accelerare se produce pe fondul stimulării secreției de hormon de creștere uman și noradrenalină, care joacă un rol important în arderea grăsimilor.
- Postul intermitent susține în același timp și autofagia celulară, care este un proces de autocurățare a organismului, prin care sunt eliminate celulele deteriorate și nefuncționale precum și substanțele inutile acumulate la nivel celular.
- Cel de-al treilea mecanism constă în reducerea proceselor inflamatorii și a stresului oxidativ, care afectează buna funcționare a celulelor, inclusiv a celor implicate în procesele metabolice
- Nu în ultimul rând, postul intermitent îmbunătățește absorbție glucozei, stimulând sensibilitatea celulelor la insulină și scăzând totodată nivelul acestui hormon cu rol esențial în reglarea glicemiei.
Cum poate contribui postul intermitent la reducerea nivelului de insulină?
Insulina este un hormon produs de pancreas, al cărui rol este acela de a facilita absorbția glucozei din sânge în celule, pentru a fi transformată în energie. Un nivel redus de insulină nu este întotdeauna de dorit, pentru că poate duce la acumularea de glucoză în sânge și apariția unor complicații grave. Elocvent în acest sens este exemplul pacienților cu diabet de tip 1, în cazul cărora pancreasul nu secretă insulină sau cantitatea produsă nu este suficientă.
Probleme apar și atunci când pancreasul funcționează normal, însă insulina secretată se acumulează în sânge, împreună cu glucoza. Se întâmplă astfel atunci când celulele dezvoltă rezistență la insulină, acesta fiind unul din factorii declanșatori ai diabetului de tip 2.
În astfel de situații, postul intermitent poate contribui la reducerea nivelului de insulină, implicit la reglarea glicemiei și evitarea riscurilor aferente. Astfel, în perioadele de post scade nivelul de glucoză din sânge, și odată cu el și nevoia organismului de a produce insulină. Mai precis, un consum de alimente cu puține calorii sau abținerea totală de la a mânca o anumită perioadă, aduce un aport scăzut de glucoză în organism, ceea ce va determina o secreție diminuată de insulină.
De cealaltă parte, în perioadele în care se mănâncă normal, organismul primește o cantitate mai mare de glucoză și secretă mai multă insulină, în vederea asimilării acesteia. Un astfel de regim crește totodată sensibilitatea la insulină, asigurând în acest mod o absorbție eficientă a glucozei și totodată o scădere a nivelului acestui hormon, care nu mai rămâne în sânge.
În acest mod, poate fi prevenită apariția diabetului de tip 2 și poate fi asigurat un bun control al glicemiei, în cazul pacienților care suferă de o astfel de afecțiune.
![Disclaimer](https://www.slabsaugras.ro/wp-content/themes/sg_custom/images/disclaimer-icon.png)
Disclaimer: Informatiile din acest articol apartin exclusiv autorului acestui material si redau o experienta personala in lupta cu kilogramele in plus. Orice recomandare medicala continuta de acest material are scop informativ. Rezultatele nu sunt tipice, pot varia de la individ la individ si pot depinde de stilul de viata al fiecaruia, de starea de sanatate, dar si de alti factori.
![Dieta Keto de 21 de zile – reguli, cât poți slăbi, întrebări și răspunsuri](https://www.slabsaugras.ro/wp-content/uploads/2024/09/dieta-keto.jpg)
Dieta Keto de 21 de zile - reguli, cât poți slăbi, întrebări și răspunsuri
06.09.2024